Arkitektens valenkät, fråga 8: Friytor
Riksdagspartierna svarar på nio aktuella arkitekturpolitiska frågor inför valet 2022. Här kan du läsa vad partierna tycker om reglerade krav på storleken på friytor för förskole- och skolgårdar – och jämföra svaren med Sveriges Arkitekters ställningstagande i frågan.
![](https://media.arto.se/app/uploads/sites/5/2022/08/30135318/8-val-illustration-1200x800-friytor.jpg?auto=format&crop=faces&facepad=10&fit=crop&q=50&w=1060&h=706)
Boverket rapporterar om minskade ytor för förskole- och skolgårdar. Är ni för eller emot reglerade krav på friytornas storlek?
Centerpartiet:
– Vi anser att stimulerande och utvecklande aktivitetsytor och tillräckligt stora friytor är en viktig faktor i en god lärmiljö. Vi står därför bakom Boverkets rekommendationer för skolgårdar. Storleken är ytterst en avvägning som måste göras inom ramen för en samlad planeringsprocess inom kommunerna.
Liberalerna:
– Forskning visar att just fysisk aktivitet har gynnsamma effekter på elevernas prestationer i skolan. Vi vill se mer rörelse i skolan under hela skoldagen för att främja välmåendet hos eleverna och ge mer koncentration i klassrummet. Inom ramen för en ny friskolereform vill vi att alla elever ska ha rätt till en skolgård.
Kristdemokraterna:
– I grunden är det en kommunal fråga som är upp till kommunerna. Vi har inga förslag om att införa reglerade krav med specifika storleksmått på friytorna. Men det är viktigt att på kommunal nivå verka för att det finns utrymme för lek och utevistelse vid skolor.
Moderaterna:
– Vi är emot. Vi anser inte att det bör regleras nationellt då förutsättningarna för de olika skolorna skiljer sig åt dramatiskt.
Miljöpartiet:
– Trenden om krympande gårdar är allvarlig. Vi ser därför positivt på en reglering för skärpta riktlinjer för förskole- och skolgårdar. Förskolor, skolor och dess utemiljö ska utformas så att de främjar lek, rörelse och lärande. Gårdar bör ligga i anslutning till verksamheten, vara rymliga och innehålla gröna partier.
Socialdemokraterna:
– Det är en fråga för kommunerna. Byggnadsnämnden ska bedöma vad som ska anses som tillräckligt stor och lämplig friyta för lek och utevistelse i samband med prövning av bygglov. För friytor vid förskola, skola, fritidshem eller liknande verksamhet har Boverket tagit fram allmänna råd som förtydligar innebörden i bestämmelserna.
Sverigedemokraterna:
– Det är viktigt att det finns tillräckliga möjligheter för barn att röra sig, särskilt för barn i yngre åldrar. Som en del av arbetet med att garantera det pedagogiska uterummet vill Sverigedemokraterna att Boverkets råd och rekommendationer fastställs som minimikrav enligt lag.
Vänsterpartiet:
– Att bara 42 procent av grundskolebarnen har tillgång till de 30 kvm som Boverket förespråkar är ett misslyckande. Det måste ställas betydligt hårdare och tydligare krav. Det handlar inte bara om exakta storlekar på ytorna utan även om att möjliggöra och inspirera till social samvaro, upptäckter, lek och fysisk aktivitet för alla elever. Boverkets vägledning för förskolors och skolors fysiska miljö är bra, men det kan finnas anledning att ytterligare stödja gestaltningsprocessen. Vi drev 2016 igenom en satsning på en halv miljard för att rusta upp eftersatta utemiljöer vid skolor. Vi är inte främmande för liknande satsningar i framtiden.
Så här tycker Sveriges Arkitekter om friytor:
Förbundet tycker det är ett bra förslag att Boverket ska få meddela föreskrifter för friytor för lek och utevistelse vid skolor, förskolor och fritidshem. Däremot håller vi inte med om att det är tillräckligt att förskrifterna är kvalitativa – de måste även vara kvantitativa. Förbundet vill att det ställs krav på friytornas storlek i reglerna för att åstadkomma en nödvändig förändring.